LIDSKÁ TRAGIKOMEDIE / Ladislav Klíma
Divadlo v Dlouhé (Praha)
![](https://archiv.dfov.cz//data/program/2016/lidska-tragikomedie.jpg)
režie Hana Burešová | úprava Hana Burešová, Štěpán Otčenášek | dramaturgie Štěpán Otčenášek | scéna Martin Černý | kostýmy Jana Preková | hudba Ivan Acher | multimédia Jan Baset Střítežský, Noro Držiak
hrají Marek Němec (Odjinud), Jan Vondráček (Jaroslav Pulec), Martin Matejka (Alois Kantorka), Miroslav Táborský (Vladimír Shoř), Miroslav Hanuš (Emil Obnos), Vlastimil Zavřel (Hubácius, hospodský), Veronika Lazorčáková (Beránková, teta Pulcova / Doubravka, dcera Kantorky), Magdalena Zimová (Děvče z ulice / Brigita, žena Shořova), Tomáš Turek a Jan Meduna (štamgasti, lokajové, důstojníci, strážníci)
premiéra 21. 3. 2015
Lidská tragikomedie je nejvýznamnější a také nejzábavnější hrou originálního a ve své době nedoceněného českého filozofa a spisovatele Ladislava Klímy. Groteskní drama, ve kterém se pět spolužáků rozdílných povah a životních postojů setkává na oslavě maturity, poté po třiceti a znovu po pětadvaceti letech, je satiricko-ironickým podobenstvím o ztroskotání velkolepých mladických snů v přízemní šedi života. Přes všechen hořce osvobodivý smích titul až jímavě vypovídá o křehkosti člověka a jeho údělu. Ironický a sebeironický tón, jímž autor mluví o otázkách života a smrti, pak v závěru přerůstá v sarkastické přitakání pozemské realitě: „Neztrácejme ani vteřinu, ten čas je ztracen, který nestráví člověk v hospodě!…“
Tvůrci z Dlouhé vystihli ve svěžím temporytmu inscenace groteskní oscilaci mezi mystikou a ironií, zásadními existenciálními otázkami i jejich léčivým zlehčením. Jsem přesvědčen, že jde o divadelní událost přinejmenším sezóny, ať už na českých jevištích vzniknou sebezajímavější inscenace. Předpokládám, že svobodný myslitel, který zcela suverénně dokázal skloubit vysoké s nízkým, by se nad poslední vydařenou divadelní připomínkou své tvorby dobře bavil. Jan Kerbr, Magazín Uni, 5/2015
Dočetl jsem se, že vada inscenací Burešové je v „příliš pečlivě stavěné architektuře“, kdy „každý drobný posun je promyšlený“. Kéž by jednou všechna představení u nás trpěla touto vadou! Vladimír Just, Lidové noviny 16. 4. 2015
Hana Burešová (1959) absolvovala činoherní režii na pražské DAMU (1983) a poté realizovala pod značkou DDT (Družstvo divadelní tvorby) své první inscenace v pražském Klubu v Řeznické. Následovala angažmá ve Středočeském divadle Kladno – Mladá Boleslav (1988-1992) a v pražském Divadle Labyrint (1992-1995). Od roku 1996 je společně se Štěpánem Otčenáškem a Janem Bornou uměleckou vedoucí Divadla v Dlouhé. Hostovala v řadě divadel (mj. Městské divadlo Brno, Národní divadlo, Divadlo Na zábradlí, Divadlo Ungelt, Divadlo M. Držiče Dubrovník...). Její režie se vyznačují velkým citem pro styl a schopností sdělit obsah hry nezaměnitelnou formou, jež přísně vychází z poetiky předlohy. Třikrát získala Cenu Alfréda Radoka za nejlepší inscenaci roku (1993: Don Juan a Faust, 2008: Smrt Pavla I., 2012: Polední úděl).
délka představení: 175 minut